~ Ě K TE RÁ Z u SNE SEN Í O vnitřním životě sborů která Jsme pr,ávě uved!i, byla však učiněna na schůzích Úzké rady v ~lade ~~lesl~.vl. I v Čechách se po několika letech tlaku dýchalo 0ťet ,volneJ,l. Pn těsnén: spojení věcí českých s říšskými bylo lze oc:~~v~t, :e tlak protI Jednotě povolí s nezdarem císařovým v nSl, Jenz nastal obratem Mořice Saského zpět na stranu 
190 
	
Školy. Oleva v Čechách 

leče~skou funkci a proto se jí postižení nechtěli vzdát. Do moravských, poměrů patří asi také připomínka z téže doby, aby du~~o,vm sprá;:ov~ ~erozšiřovali živnosti bratrských domů, zvlast~ ~ospO?arstvl; remeslo se jeví příhodnějším. Kněží se nemaJl ~at zvat ~a hody k pánům nebo jedni ke druhým [D 178] a ne~aJl se dluzlt. Takovým se hrozí pokutou, ba i hanbou po smrtI; dluhy se, za ~ě.?la~t nebudou. Sborům přibývá majetku odkazy polnostI, o JeJlchz správu pečují soudcové a hospodáři [D 181]. Bratrské domy nabývají bohatšího vybavení. Při změnách ~něží a ~ř~ stěhování na nová místa je třeba připomínat, ~by Sl neosoblli něco z domovního inventáře. Kněží a zeJména Starší mají včas pamatovat na sepsání závěti. Nemocní a stářím sklíčení kněží mají být opatřeni lékařem i služebníkem a příslušným pohodlím při Starších nebo v jiném bratrském dom~. Ne~ slušné, ~?Z.s~ sami dožadovali přímých podpor od sboru. V lIdu se pn cI1em hospodářském životě vzmohl nez~.ůsob z~městnávat kněze žádostmi o radu při vezdejších věcech, r:~ koupI ch, směnách, zjednávání čeledi; r. 1557 bylo třeba pnpom;nout, že tyto věci spadají do působnosti soudců [D 182 n.]. 

, Vse:ko, pověděné nasvědčuje, že moravské sbory nemusily v te ?obe prek~návato zevní překážky svého rozvoje. Výjimkou byl zakrok Ferdmanduv proti Burianu Osovskému z Doubravice jímž, b~!. ten,to . bratrský pán přinucen zavřít školu při sbor~ v Trebl::. Za~mk~~ byla st~~nost rektora tamní městské školy na soutez Bratn. I JInde mUSIlI Bratří z téhož ohledu svou školu ~me.zovat jako v Přerově, kde se jinak rozvíjeli tak svobodně, ze ,~~ ,r. 1554 postavili n.ový sbor. V Prostějově měli r. 1550 již VYSSl skolu, kde studovalI i synové bratrské šlechty. Jan Blahoslav tu byl na čas učitelem. 
Veliký sbor boleslavský 

III1Itl'slantů r. 1552 a uzavřením pasovské smlouvy v jejich III liSl' ~ch, i když podle králova prohlášení tato smlouva neměla (:\' hách platit. Při vzrostlé moci Ferdinandově nebyly ovšem dll I\' lky změny v říši pociťovány hned a rovnoměrně. 
V Boleslavi užil nastalého uvolnění nebojácně Arnošt Krajíř. 1I"lt'slav zůstala svým rázem i za největší tísně městem bratrským. II 1'. 1553 připustil pan Krajíř otevření bratrského sboru k vel' I"ým službám Božím a své jednání před královskými úřady III I.ilkrýval. Naopak obnovil zároveň starší přípravy k stavbě IIIIV(ho, representačně velikého sboru, největšího, který kdy 1I1,11ř'Í postavili. Třeba bez věže, tvoří [dosud zachovalou a jako IIlt'slské museum sloužící] imposantní stavbu o třech lodích 
postranními emporami, takže se tu mohlo shromáždit na 1200 IIIU. Strop a zvláště apsida byla krásně vyzdobena biblickými Illpisy. , Veliký sbor' stavěl týž italský mistr Matteo Borgorelli M ilána,jenž v letech 1541 - 1542 řídil stavbu bratrského sboru IIrandýse n. L. Odborný posudek charakterisuje stavbu jako I" ('vzetí starokřesťanskéh? basilikálního typu prostřednictvím 
IIlmánské stavby [jakou měl Borgorelli asi na mysli v milánské 11.lsilice sv. Ambrože] a jeho přetvoření v duchu a tvarosloVÍ tt IIl'sančním. Pan Arnošt vybudoval tedy Bratřím ve svém IIH'stě katedrálu způsobem odpovídajícím jeho stavitelské zálibě I linak v Boleslavi projevované, aby se tu mohla za lepších časů I ,,"at shromáždění daleko širší než jen ze samotného místního 
boru, ba i sněmy celé Jednoty. Přes výslovný zákaz králův Illt'vřeI tento nový sbor na Veliký pátek r. 1554 a oznámil svůj I lok arciknížeti. Řada bratrských pánů a rytířů se na jeho popud ,lroveň ohlásila protestem, že nejsou pravdivé žaloby obviňující I' z pikartství. Po mnoha místech projevili Bratří novou odvahu I veřejnému shromažďování. Král zaměstnaný v říši nezakročil. 
A Bratří se těšili, že vedle starého krále vyrůstá v jeho III:istarším synu Maxmiliánovi, jenž byljiž r. 1549 přijat za českého I I ,'de, vladař jim příznivější. Šla o něm pověst, že je nakloněn I ('[c)rmačnímu evangeliu. Jan Blahoslav byl poslán do Vídně, .Ihy se o tom přesvědčil i aby se pokusil zapůsobit na mladého II;'de ve prospěch Bratří [v březnu 1555]. Navázal spojení sjeho 
191