Král proti Bratřím. O Jakubský mandát 
Ostatně pocítily ruku královu hned r. 1543 hloučky Bratří v Domažlicích a v Klatovech; byli z těchto královských měst vypověděni. A jen nenadálé vojenské úspěchy Turků v Uhrách a císařových nepřátel v Porýní zadržely téměř již hotové ostré mandáty proti Bratřím a zvláště proti bratrským kněžím v královských městech vůbec. Jen tak bylo možné, že Bratří rozvíjeli za vedení B. Černého celkem nerušeně svou práci ve středočeských městech. Shromažďovali se nyní i v Praze, konali až okázale veřejně .funkce v rodinách šlechtických, dále veřejně světili své kněze a jáhny, při čemž v daném případě ignorovali římské svěcení u Bratra, jenž byl prve knězem podobojí. B. Augusta zůstal na svobodě, i když na sebe upozorňoval nezakrývaným vystupováním na veřejnost v kněžské dllstojnosti a z návodu nepřátel byl poznovu stižen královským zatykačem [1545]. Jinak trpěli bratrští kněží místy různá příkoří, zejména na svých diasporních cestách a nebyli jisti před rozrozmanitými hrubostmi. 
Svobodné vystupování Bratří vedlo r. 1545 k zavření bratrských sborů v jižních Čechách na královském panství hlubockém v Račicích u Vodňan i jinde. Král tu uplatňoval své právo na řízení církevních poměrů tam, kde byl přímým pánem. 
Jakubský mandát z r. 1508, vydaný proti Bratřím vůbec, upadal v zapomenutí. A přece nezůstal zapomenut. Když r. 1541 při velkém požáru shořely zemské desky české a s nimi i originál mandátu, dosáhli Bratří zprvu toho, že do obnovených desk zapsán nebyl. R. 1544 se tak potají přece stalo. Bratrští páni nebyli od stavů podobojí podporováni tak vydatně, aby mohli zjednat nápravu. Konečně prohlásili, že je mandát dále nezajímá, protože oni nejsou pikarty, proti nimž byl vydán. Pro budoucnost bylo ovšem na pováženou, že toto prohlášení sněm nevzal na vědomí. 
Taková byla situace těsně před krisí, která sevřela Čechy a v nich Jednotu v souvislosti s válkou šmalkaldskou. Krátce před jejím vypuknutím [1546] byl jeden z předních sborů bratrských, v Litomyšli, postižen požárem, jenž zachvátil celé město. Bratří pak vzpomínali na požár, jenž zničil i nejeden dokument 
170 
,Písně chval božských' I5 41 
tll jin Jednoty, jako na počátek bolestí, které na ně Bůh dopll I il v nejbližších letech. 

I.I~ TE C H, o nichž píšeme, nevyčerpávali se Bratří nikterak 
,11'1l m o veřejné postavení Jednoty a polemickou literaturou. 1'01 yny v různých jednotlivostech pečovali o řád při bohoslužIi.wh. Jmenovitě pamatovali na písně pro svá shromáždění, na II prh rozhojnění i tříbení, tak aby byly po ruce ke všem boho- 
llll.l'bným příležitostem a ke všem částkám víry a aby přesně jadřovaly bratrské vyznání. O ryzí obsah šlo jim více než " leu'mu, ač i té podle dobového měřítka věnovali rostoucí po111110st. Po vydání kancionálu z r. 1519 a pohřebních písniček I I :)2 I pracoval B. Lukáš na novém vydání zpěvníku, v němž II byly opraveny nedostatky, způsobené podle pozdějších II sků Bratří cizími zásahy. [Kancionály z r. 1519 ani z r. 1505 I nezachovaly, takže jsme odkázáni na pozdější náznakové I I úvy o nich z předmluvy ke kancionálu Jednoty z r. 1561. , oněch stesků na cizí zásahy můžeme se jen dohadovat, že I 10 kancionály nevydali Bratří sami, nýbrž jiní nakladatelé I ze nebyly určeny jen pro Jednotu.] B. Jan Pousteník IlIlslal Úzké radě svůj vlastní zpěvník žádaje, aby byl beze 
IIH'ny otištěn. B. Lukáš odmítl náročnou žádost kazatele jinak Ilmi zasloužilého. Zemřel pak, než mohl přípravy nového kan,lllllálu dokončit a nová orientace Jednoty vedla k průtahům, 
,I lIichž zato bylo složeno mnoho nových písní, které byly po1III.IlU i tištěny. Starší za vedení B. Roha propracovali staré I IllIVé písně po obsahové i formální stránce, až byl r. 1541 I/IIIIÍJ kancionál vytištěn v Praze pod titulem ,Písně chval božských' 
I loliovém formátě. Na 638 stranách tu bylo shromážděno I tl· písní s 300 melodiemi; bylť zpěvník opatřen notami. Také II kař' Pavel Severin, jenž nebyl členem Jednoty, počítal s odl, Icm i mimo bratrské kruhy a dbalo to, aby bratrský původ I IlIcionálu nijak nevynikal. Zjednal si pro něj ověření od pražské IIlIlsisloře. Téměř čtvrtina písní pochází od B. Lukáše; značIl III počtem přispěli B. Augusta, B. Martin Michalec, B. Adam "mm. Jediný v nové době objevený výtisk krásného svazku 
171