Jednota za vedení Augustova 
českou evangelickou veřejnost, vyhledávajíce opět osobní styk s jejími vudčími bohosloveckými přestaviteli. Vysílají studenty na zahraniční školy. Přijímají určité podněty od luterské reformace v některých dogmatech a řádech. Augustovou činností pronikají na duchovní jeviště a bojiště české reformace. Bratrští stavové přejímají zastoupení Jednoty navenek a hledají spojení se stavy podobojí k hájení jejích zájmu. Bratrští Starší se vyrovnávají s jinými náboženskými skupinami na Moravě. Z vlastního dorostu vyvstane Bratřím konkurent, jenž snahu Augustovu o spojení s novoutrakvisty bude chtít obrátit tak, aby vedení měla církev podobojí. V tom ruchu a v té soutěži, pokračují Bratří v práci na své bohoslužebné literatuře. Doplňují se bratrské Hdy v mnohém směru. Do rozvoje Jednoty začne však zasahovat král, jenž dá brzy najevo, že nechce v Čechách zustat divákem ani ve věcech politických, ani ve věcech církevních. Úzká souvislost obojích byla mu zřejmá. 
Král Ferdinand 1. [1526- 1564] získal český trun volbou stavu, na Moravě byl přijat za pána jako švakr krále Ludvíka, zahynulého u Moháče v bitvě s Turky, a manŽel jeho sestry Anny [t 1547], ušlechtilé ženy vždy hotové ku přímluvám, aby manžela nakloňovala k milosrdenství. Ferdinandem, jenž vládl v rakouských zemích alpských [trvale sídlil ve Vídni] a zároveň s volbou v Čechách byl po Ludvíkovi zvolen i v Uhrách, byly uvedeny v personální unii kraje a země, které pak měly téměř po čtyři sta let tvořit habsburskou monarchii. Po dlouhou dobu byly to země navzájem zcela nezávislé. Ani země české koruny neměly společný sněm a žily samostatným politickým životem. Morava střežila svou samostatnost vůči Čechám. V Uhrách byl Ferdinand neustále .zaměstnán soutěží Jana Zápolského, jejž značná část šlechty zvolila za krále, a Turky. Turci se brzy zmocnili střední části Uher, takže Ferdinandovi zbýval jen neširoký pás při západní hranici země a Slovensko, kdežto východní okraj vlastních Uher a Sedmihradsko bylo v moci Zápolského a pak jeho syna pod ochranou sultánovou. Stálé vojenské úkoly v Uhrách, k jejichž zdolávání Ferdinand potřeboval vydatné pomoci zejména z Čech, brzdily jeho snahy po upevnění královské moci v zemích 
144 

Král Ferdinand 1. 
<: 'ských stejně jako v Uhrách. Jeho úmysl byl vytvořit absolutní monarchii po španělském vzoru. V cestě mu stála vedle měst "'(jména sebevědomá šlechta, hájící stavovských práv a bohatIloucí hospodářským podnikáním, v němž :se srážel na :druhé 
lraně zájem šlechty se zájmem měst. Ferdinand dovedl postupovat za svým cílem pomalu se zdrženlivým odhadováním sil \i lastních i svých oponentu. Dovedl se spokojit tím, že sám do, .I hoval cíle jen zčásti, ponechávaje další úsilí a úspěchy svým Illllomkum. 
Pro české země, pro jejich zvláštní minulost a náboženskou 1,.1 Lici husitskou neměl pochopení. Překážely mu. Vystihl, že náIlližrnská pokrokovost posiluje v českém národě vědomí vlastní osoIlItosti a v dusledcích i odolnost vůči jeho sklonu k absolutismu. 1'1 ij\'lí české koruny bylo i pro něho spojeno s přísahou, že bude 
.Ichovávat kompaktáta. Kompaktáta ostatně vyhovovala jeho III I nč reformnímu církevnímu programu. Čítal reformní spisy I I.lsmovy. Pokračoval však ve snaze vyložit kompaktáta ve 1I1}slu Římu co nejbližším, pomocí staroutrakvistu zadržet urči- 
l, I. í reformační rozvoj husitské církve, dovoláváním se kompakt II zdůraznit illegalitu všech, jimž kompaktátajiž dávno nestačila. Zh (. vztahy českých novoutrakvistu a Bratří k evangelíkum 
II~i byly mu tím spíše proti mysli, že plně souhlasil s protiI'lfll('slantskou politikou svého bratra Karla a nepřál si spojení I', It, v nichž viděl své odpůrce jak v Čechách, tak v Německu. I ' I I ve z reformace vzešlé mu stály v cestě tím více, čím samo- 
1llllt:ji se utvářely. Hledal opatrně cesty a prostředky, jak by je III I odnil, ne-li zničil, nelekaje se tvrdého násilí. Novokřtěnci •• llIilud nechránění pocítili jeho krutost již r. 1528. Další kroky lili I Iláslcdovat. Na řadu přijdou brzy i Bratří, pokud moc krá- 
l" ,I Mla v'í je dosáhnout, i když dlouho netuší plný dosah hrozícího 11.111 1.1)('Čí a nikdy vlastně nechápou soustavnou záměrnost jedIII11j lstivého krále, 

I. N Á N Í víry před zahraniční veřejností a tak k nové přiIllezi reformační církve dala Bratřím r. 1532 podnět hraniborského markraběte Jiřího, horlivého lute rána, 
145