Ostatní Starší 
strany, B. Pokojný jako jeden z ,dokonalých' je pak spojuje návodem, jak mají Bohu děkovat a sloužit mu v pravém pokoji. Je patrné, že tu B. Beneš těží z Lutherovy zvěsti o radosti věřícího člověka, ale nezapomíná na závazek životní vděčnosti. Uvidíme na řadě příkladů, že článek o spasení z milosti převzali Bratří v této době se stoupajícím porozuměním, takže jej brzy prohlásí za samo jádro evangelia, ovšem v uvedeném těsném spětí [s životními důsledky přijatého spasení. 
Z ostatních členů Úzké rady B. Rohajiž známe. Pokud mu stačil čas, zabýval se plátenictvím. B. Vít Michalec studoval v Praze a stal se bakalářem, dosti dlouho byl pak poustevníkem. Patrně :teprve potom vstoupil do Jednoty, v níž byl knězem od r. 1526 jednak v Uherském Brodě, jednak v českých sborech. Již r. 1536 zemřel. Na místo jeho a B. Beneše povoláni ze spolustarších Martin Michalec a Mach. Michalec, povoláním krejčí, jeden ze žáků Lukášových, spravoval z Prostějova moravské sbory a zanechal dobrou památku zejména bedlivým vedením svých učedlníků a jáhnů. Mach [Matěj] Sionský, soukeník, pocházel z okolí Mladé Boleslavě, spravoval sbor v Bělé a pak v Boleslavi. Tři ze čtyř seniorů působili tehdy v Čechách, kde zřejmě Jednota měla v této době své těžisko. V Čechách rostl i pracoval nejvýraznější z nich, B. Jan Augusta. 
O mládí Jana Augusry jsme opět - jako v případě Lukášově - zpraveni z jeho vlastního vypravování, příležitostně uvecleného v jeho spisech. Narodil se r. 1500 v Praze ze zbožných rodičů podobojí. Otec byl kloboučníkem a syn ho v řemesle následoval. Dovedl se k svému umění hlásit"sesebevědomímčlověka 
	. 	, 
jenž koná užitečnou a poctivou práci. Školního vzdělání ve větší 
míře neužil a vždy při něm bylo znát nedocenění významu vyšší vzdělanosti. Dovedl však velmi pohotově brát pero do ruky ajeho spisy, napořád česky psané, jasné a přístupné, mají své místo v české literatuře, tím více mezi spisy bratrskými. S rodiči rostl v horlivé zbožnosti. Kázání husitských, již i luterstvím dotčených kazatelů na něj působila podobně jako někdy kázání Rokycanova na Řehoře nebo Polákova na kruh kolem Lukáše. Augustu zaujaly jejich stesky na mravní úpadek církve podobojí, jejich 
136 

Jan Augusta 
,JI(tní po nápravě církve i jejich malomyslné, prý soukromě sdělil <tné povzdechy nad bezútěšností jejího stavu. Také četba spisů 
I.llčje z Janova'a.M. Jana Husa vedla Augustu týmžsměrem.VyIdll.d po lepších věcech, které někteří husitští kněží slibovali, ale III dočkával sejich. Na čas hledal uspokojení své touhy po spasení IIl1l.i plačícími mikulášenci. Byla to česká spiritualistická sekta, 
/lliklá působením sedláka visionáře Mikuláše z Vlásenice ve dlllll '. polovině 15. století. Její kazatelé byli v tím větší vážnosti, ,1111 nápadnější byla jejich neučenost; ani číst často neuměli. c dli k nápadnému pokání. Konečně mu z neklidu duše po11I"ldi sami někteří pražští kazatelé radou, aby zašel mezi bole- 
1,1 sk6 Bratry a svěřil se jejich duchovnímu vedení. Překonal •• cl por k lidem, jejichž kacířství se do té doby štítil, šel mezi ne II lýzvědy a byl získán obecenstvím s nimi tak, že byl ve věku ,I I i.tdvaceti let přijat do boleslavského bratrského domu I II Lukášovi, aby se vzdělal ke kněžskému úřadu po bratrském 
IllIsobu. Zde se teprve obeznámil s latinou. Po krátké době, kdy 1'11' obil v Nových Benátkách u Boleslavě, stal se jako nástupce 1\ I fa onického duchovním správcem sboru v Litomyšli [1532]. 
Přilnul k Jednotě a vstoupil cele do její služby - a přece se III pll'slal cítit zajedno s těmi podobojí, kteří toužili po dokonal, I 11\ o·ištění husitské církve a usilovali o ně. Chtěl přispět ke 
011111 loho úsilí svou cestou. Burcováním utrakvistů. Ukazová,01111 h. lepším cílům'a k Wubšímu obsahu luterského učení o celé 1I1t111 ti. Oporou, kterou by církev podobojí mohla najít v malé, III ,,!.Orně organisované Jednotě, jejíž učeníje cele biblicky zaloI lili, sblíží-li se s ní, nebo dokonce spojí-li se obě církve za jed- 
11111111 110 vedení. Augusta šel za tímto cílem přese všecky překážky I " • I lýrh čtyřicet let svého působení v Jednotě, která jsou jeho I I tl I hluboce poznamenána, i když v ní po čase bude s vlivem 
II IIlstovým soutěžit vliv jiných vynikajících Bratří, až on bude lilii III' () 1 Jednoty vzdálen. Šel za svým cílem v síle neobyčejně II' I 'II kt- povahy, která nesnášela odporu a neustávala v nezdaI I II II I Lo odvážný průbojník nových cest a rozený vůdce, t ""I ohnivý kazatel, způsobem a působivostí kázání podle IlIdll IIlahoslavova nápadně podobný Lutherovi, jemuž byl 
137