shapeType75fBehindDocument1pWrapPolygonVertices8;32;(21496,0);(0,0);(0,1002);(6356,1002);(6356,2406);(5740,2406);(5740,3127);(6056,3127);(6056,4211);(6655,4211);(6655,5655);(5141,5655);(5141,6977);(6655,6977);(6655,8342);(5141,8342);(5141,9144);(6056,9144);(6056,12073);(5141,12073);(5141,13677);(3627,13677);(3627,14078);(4226,14078);(4226,14479);(5141,14479);(5141,16084);(5441,16084);(5441,19493);(6356,19493);(6356,21499);(21496,21499)posrelh0posrelv0pib
Povstání stavll 

Evangelíkům došla trpělivost. Již i Bratří, mezi nimi starý B" dovec, rozhodli se pro rázný postup. Kalvínský vliv i tu zapů ol na překonání rozpaků, Dne 23, května potrestali páni Slava a Martinice - Lobkovic nebyl přítomen - vyhozením z k jejich kanceláře na pražském hradě. Nešlo tak o jejich život lol se zachránili i se sekretářem zároveň exekvovaným],jako o zah jení rozhodné akce. Zatím neměla za cíl sesazení dynastie, .1 ráznou obranu zákona, s katolické strany porušovaného. Zvolc" 30 direktorů s Václavem Vilémem z Roupova v čele a sbír,í, vojsko. Jesuité byli jako podněcovatelé nepokoje vypovědvni země. Jejich chrám v pražském Klementinu byl dán BraH [1620]' Před evropskou veřejností vysvětlili stavové svůj poslU dvojí apologií. 
Ještě bylo možno najít řešení pokojnou cestou, Ve Vítl však nabyla převahy rada těch, kdo nechtěli smír, ale ozna povstání stavů za nezákonný čin, který císaři uvolňuje ruce k II silné akci protistavovské a protireformační. Ferdinand pal k této straně. Zatím se již v Čechách bojovalo. Smrt Matyá. o v březnu 1619 zmařila zbylé naděje na dohodu. Ferdinand I v srpnu prohlášen za sesazena s českého trůnu. Vedlejší 7,('1 české koruny, uspokojené z Čech zvýšením svých práv, projc .1 souhlas. Katolíkům ponechána náboženská svoboda. Vláda s řena direktorům, mezi nimiž byla vedle Budovce řada Bral pověřených pak i nejvyššími úřady: Václav Vilém z Roup" se stal nejvyšším kancléřem, Bohuchval Berka z Dubé nejvy. ~urkrabím, Petr Milner z Milhauzu vicekancléřem, Budovec Jl sldentem nad apelacemi. Z evangelického Německa byla ořl" vána pomoc Unie, jíž stál v čele mladý falcký kurfiřt Fridrich K němu směřovaly sympatie české šlechty, jejíchž tolik řle. znalo Heidelberk a kurfiřtský dvůr osobně. Kurfiřtská Falc II již dávno v čele proticísařské strany v Německu. V Čechá h r. 1609 ještě stoupl vliv kalvínské orientace. Přičiněním Bratři I Fri~ric~ zvolen králem, když bližší kandidát, saský kurfiřt Jan .II prOJeVIlo kandidaturu slabý zájem - také svým pitím pohOl val Čechy. Volbou kalvínského knížete byl však rozmrzen, 'I spíše se hrozil vzestupu kalvínské moci jeho dvorní kazat 1 ll. 
356 
Fridrich Falcký. K alvinisace 

Podporoval jeho nechuť k Čechům, přijímal za to i dary od I,'rrdinanda, a kurfiřt se stal na jaře 1620 císařovým spojencem, ,lb Iržev v zástavu obojí Lužici. Hoe i kurfiřt se bláhově domní- 
.di, že v Čechách bude potlačen císařem kalvinismus, ale že IIstane ušetřeno luterství. 
Fridrich přijel do Prahy s manželkou, dcerou anglického ItáleJakuba 1., 31. října 1619. Byl korunován administrátorem ()ikastem a bratrským seniorem Cyrilem, jenž po Cyrovi zasedl pražské konsistoři. Na čas se mohlo zdát, že reformace dosáhla 
:echách vrcholu. Pod vlivem nového dvora zesílil kalvinismus. \braham Scultetus měl jako dvorní kazatel a superintendent I" ispět k rozhodné reformaci. Nebyl bez pochopení pro potřebu dobré vůle mezi kalvinisty a luterány, ale byl příliš proniknut 1I:lzorem v Německu běžným o panovníkově ius reformandi I právu na reformaci], Nechápal české stanovisko tolerance i ke I.Ilolíkům ani snášenlivost různých směrů a tradic uvnitř české I I'kve. Kam sahala přímá moc králova, byly zaváděny falcké Ilohoslužebné řády. Svatovítská katedrála měla být upravena lilO krále jako zámecký chrám. Byla zbavena soch a obrazů 
obrazoboreckou nešetrností, která pohoršila i mnoho evano-elíků j I lišila zásadu náboženské shody v zemi. Bratří vcelku nes;uhlatli s kvapnou kalvinisací. Zejména senioři trvali na zachování 111.llrských obyčejů při večeři Páně, kdežto někteří páni, i Budo- 
I c , zasedli s králem po falckém způsobu za stůl, aby večeři Páně I'll/í~ali sedíce a s chlebem místo hostie. Nebylo ovšem pochyby, , hv kalvínského krále a jeho manželky i dvora bude aspoň I'0luutvářet, ne-li jednoznačně určovat, ráz české církve. Na loravě ustupovalo výrazné luterství a rostl sklon ke spojení I ,lllRelíků a Bratří. 
. A~e .vlá~a Fridrichova netrvala než jeden rok. Situace diploIIIIII ka I VOjenská stala se kritickou. Těžkou ranou pro zdar IHI 'slání bylo již z počátku, že se hned nepřipojila Morava. Karel I.n:otína ji zdržel na straně císařově, nevěře v úspěch českého dl)(~)e. Teprve r. 1619 provedl převrat jeho příbuzný Ladislav I Il'n z Žerotína, rovněž Bratr, vzdělaný a bohatý pán, enero'ií Ida převyšující. Ale Ferdinand, zvolený v Říši také za císafe, 357