shapeType75fBehindDocument1pWrapPolygonVertices8;36;(18169,0);(0,0);(0,348);(5441,348);(5441,2842);(5141,2842);(5141,3505);(4226,3505);(4226,4751);(3927,4751);(3927,5568);(4542,5568);(4542,8802);(4841,8802);(4841,8917);(5141,8917);(5141,10593);(4542,10593);(4542,11100);(4841,11100);(4841,14488);(5740,14488);(5740,15813);(3927,15813);(3927,16553);(4226,16553);(4226,17993);(4542,17993);(4542,19395);(3627,19395);(3627,21499);(18169,21499);(18169,18383);(21496,18383);(21496,17370);(18169,17370)posrelh0posrelv0pib
Urození. Kázeň nad nzmz 

ných místech v některém sboru. Dohled na ně byl určen Tl kterému z Bratří soudců, ale v Ivančicích, jak ukazují ,rejislr tamního sboru [1592], nepokládal ani senior Eneáš za ztr;ll času, věnovat se podle potřeby jejich vedení. Při vší srdečno této péče proniká přece právě v ivančických záznamech zku. nost, že i bratrský tovaryš dovedl nestřežené chvíle užít k v 
bočení z kázně. 
VEDLE LIDU venkovského a městského náleželi také v : chách a na Moravě k Jednotě urození procentem značně vět í než jaké Bratří tvořili v celku českého obyvatelstva. Sledov jsme při daných příležitostech, jaké pokyny jim Starší dáv. a jak je napomínali. I v ,Nápravě' jim věnovali příslušnou p zornost obnovením starších návodů a napomenutím ku poko k náležitému užívání moci, k péči o poddané, k spravedlno. a mírnosti v soudu [výše str. I 88]. Napsali pro ně i zvlášl ,Zprávu urozených mocných' někdy po r. 1550, zachovanc rukopisně, a tiskem vydali ,Naučen~ a zprávu lidem v mo k správě světa postaveným'. I tu je příznačné, jako v ,Náprav že bratrský autor zahajuje spis delším výkladem o spasení zříz ném od Boha, z jehož přijetí plyne teprve závazek trvat v pc svěcení pravého rytířství. Naléhavě se opakuje bratrské varován že urození, moc a bohatství činí cestu spasení přenesnadno Staré dekrety o urozených se opakují téměř doslovně. Jen páni, kteří věrně trvají při cestě ukázané Božím zákonem, mohc být bezpečeni spasením. Chudí neurození jsou vyvýšeni na urozené, jimž sluší zvláštní pokora, aby obstáli. 

Záleželo ovšem na jednotlivcích, jak si předložené výklad brali k srdci. Zásadně prohlašují Bratří [1572], že Bůh v slo svém nepouští jinou cestu neb svobodu pánům a jinou nepánil [D 238n.]. Proti nepoddajným dokračovali kázní. Bylo tu i starší usnesení [1555] ,0 páních lakomých, lidí poddaných ssuž vání a jejich šeňcích v městech" [tu ubírali živnost měšťanům] ald aby zpravováni byli nálezy bratrskými; nechtí-li poslouchal aby k nim kázní bylo přikračováno' [D 178]. Uvedli jsme svý místem, že se B. Kálef nerozpakoval vzít v kázeň pana Adal 
320 
Vzdělání pánů 

I" rajku [1577] a že i v Polsku Starší stihli kázní několik pánů, I \l'1'í pak proto Jednotu opustili. Roku 1576 byl pro rozpustilý 
I ol delší dobu od svátostí odloučen Jan z Ostrorogu. Naproti '''IIIU přijali Bratří o málo let později Petra Voka z Rožmberka IIII'S jeho volné mravy a měli s ním dlouho strpení. Zde přece I' II převážily politické ohledy; snad také padal na váhu ohled I p:tnově manželce, Sestře. 
Zušlechtění přinášelo nejedněm mladým pánům studium 11.1 bratrské škole v Ivančicích a pak na zahraničních školách 
" ínských za vedení vychovatelů i tamních profesorů, k nimž 1'1 lilluli a s nimiž zůstávali ve spojení. Vraceli se z ciziny s bohaI III znalostí jazyků, tvořili si hojné knihovny, sledovali knižní lili\; i nky, zvláště z literatury bohoslovecké. Bratrský pán Jiří 

"lllund ze Zástřizl koupil r. 1599 od Theodora Bezy jeho IlIltovnu a dal si ji převézt na svůj hrad Buchlov. Petr Vok do 1IIIli litoval, že se liternímu umění v mládí dost nevěnoval. 1\ 1,1 10 ovšem doba vysoké úrovně vzdělanosti v českých zemích, ~" i selské rodiny vlastnily bible, postily, kancionály. V bratrské 
I. I Itl ~ byli aspoň někteří páni, o nichž lze říci, že jejich způsob I Ilta a poměr k poddaným nebyl daleko od cílů Staršími uka, .lllých. Z korespond,ence Karla z Žerotína vidíme, že byl Illt'm přísným, pokud šlo o trestání hrubých neřestí, ale mírIII v požadavcích na roboty a dávky poddaných. Tu se jich 
111I1.t1 proti vlastním správcům. Zasazoval se o práva poddaI ," vůči vrchnosti zásadně a hájil rád na Moravě běžný, že 
dLI k nemá být sehnán s gruntu. Při rozsáhlém pozemkovém III III žil ovšem Žerotín a s ním jiní páni na Moravě ve značném I • Il~('hu, jejž dovolovalo bohatství země za dob dlouhého míru. I "Sl' zejména krásnými stavbami zámků. Bratrská šlechta 
I. (·Ia mezi nejbohatší v zemi. Bratrské sbory byly od ní obl'lll\ :lVány menšími pozemky a naturálními důchody, podporoII p •. j stavbách budov, ve vydržování škol, při vysílání boho• I II za hranice. 
Hralří byli daleci toho, aby rušili vžité feudální řády, ale I I. ll' II zvelebovali a neposvěcovali, jako by byly dány neměnI II 'i't1í Boží. Řídká a ne zcela jasná jsou usnesení Starších, co 
321