shapeType75fBehindDocument1pWrapPolygonVertices8;6;(21481,0);(0,0);(0,7870);(868,7870);(868,21497);(21481,21497)posrelh0posrelv0pib
V. Šturm proti Bratřím 

jednotnosti reformačních církvÍ. Upíral Jednotě původ z vOl BOŽ,í, vy;ýkal jí yopovážlivé oddělení od svaté církve, pak OVŠ~1Il take ztratu apostolské posloupnosti a odtud plynoucí nicotnos bratrského kněžství Poukazoval k za'konuom rm'Y' , ... 
	. 	. 	.' 	nClm protI Jt'J 
ex~stencI v zemI a zároveň hleděl zneklidnit bratrskou šlechtu 

přIpomínkami živými v době, kdy v Rakousích i v Čechách doch~~el~ k s~ls~ým bouřím, že totiž prvním učitelem Jednoty byl soclalm radl kal Petr z Chelčic. 

, LukášyLaetu~, kanovník v Olomouci, a hrubozrnný polemik Vacl~v Broz ~B:OSlUS~, farář v Litomyšli a potom děkan v Jindřic~ove Hr.adCl, cerpalI ze Šturmova při vší tendenci celkem věcneho, ale 1 rozvleklého spisu látku k populárním kratším knížká 
	. B y, 	'ni 
protI ratnm, kteří odpovídali jen krátce spisy Sylvia Uberýna 

~podl: .~lastn~ch .údaj~, nekněze, žijícího na Moravě]. Viděli J~m~ 1 JI~~y, ze Sl B.ratn ~ po~emice nelibovali. Dávali přednosl tIch: p~acI a neradI se stavali předmětem nápadné pozornosli, ktera vzdy mohla způsobit oživení zákonů, proti Jednotě stáli' ť,lat~ých~ OdpO~ědi si pak odpůrci přáli, aby měli příčinu k dalSIm utokum. Byli zklamáni, nenaskytla-li se. I našel si Šturm sám d~lší p~íležit~~t kypolemice, obrátiv pozornost k bratrskému zpěvmku, t:eba.JI~ pred I~ lety vyšlému. Odtud jeho obšírné ,RozSOuzem velikeho kancIOnálu od Bratří L. P. 1576 vytisknutého' [1~88~. ~emohl upřít ivančickému kancionálu chválu pro jeho kr~s~y tIsk, ylynné :erše a pěkné nápěvy, nemohl neuznat, jak hOJ~e se z ne?o n:ez~ Bratry zpívá, útočil však na jeho prý jedovate, rouhave, pysne, v sobě se nesrovnávající učení takže mu tentokrát Bratří odpověděli téhož roku ,Obranou mír~ou a slušnou ~~ncioná!u brat~ského, kterýž doktor Václav Šturm nepráv(~ zhane~: ReplIkou Vaclava Brože a Šturma samého se spor zatím zakonCll [1589] . Jednotě přímo neuškodil, svědčil však o vzrostI{- 
a seby:vě~omé činnosti katolické církve a připravil jí materiál 
k dalslm utokům. 

Jey dochováno několik synodních kázání bratrských z lel 1592 a: 160?'Jso~, ad~esována nastávajícím služebníkům JcdI10yty, ucedln:k~m, ~ahnum a kněžím. I když je tím již dán předmet proslovu, Je prece pozoruhodné, jak se tu opakuje apologiI' 
294 
Obrana bratrského kněžství 

bll/Ir kého kněžství jak vůči luterským, tak vůči katolickým odpůrI 1111I, zde výslovně proti Šturmovi. Ostatně již z r. 1572 je stručná, Illwm Kálefem sepsaná ,Odpověď těm, kteříž p~aví, že Br~t~~ III ll1ají řádně svěcených kněží'. Tu se v obrane Jednoty JeJI I lIior vrátil k tvrzení, že Bratří mají kněze i podle římského řádu 

1" .lvoplatné, protože prý jejich kněžství pochází od římského 1,1 kupa skrze ,kněží neb biskupy', kteří byli při jejím zřízenÍ. I )nvcdl ovšem dodat: Bratří odstoupili od bludů a neřestí římI 'Tll kněží a drží u víře pravý řád Kristův. Tím jest jejich kněžId platnější než římské. Na synodu v Třebíči [1596] dovodí po~ 
dnlmě B. Jan Němčanský, že první Bratří sice dobře vědě~I " právu obecného lidu volit v čas nouze kněze a řídit je, a znali, I jiné kněze může řídit kterýkoli kněz, byť nebyl biskupem, aby I ~šak vyhnuli výtkám, poslali prý jednoho z kněží k římskému lllskupu, aby se dal od něho vysvětit a potvrdit. Není prý pravda, 
pokračuje v této řadě důvodů B. Zachariáš Ariston na synodu ve 
I rážnici r. 1600, že B. Michal šel po první volbě bratrských I 1I('ží k valdenským, aby složil své prvnější kněžství římské a jiné t.al. Šel tam proto, aby zvěděl, co mezi nimi Bůh dobrého činí, 
	I 10 aby přijal k vzdělání dobrého řádu v Jednotě: . 	y' 
Dali se tedy Bratří při všem příklonu ke kalVInIsmu zatlaclt .In obrany do té míry, že přespříliš zdůrazňovali spojitost s římI ým kněžstvím a upravovali skutečný průběh volby z r. 1467, Ilt'ba zároveň nemeškali vyvýšit pravou apoštolskou posloupnost 
"ých kněží ve víře a v učení a ve ctnostném životě. Tu porovná\ ,di své kněžství s kněžstvím evangelíků, kde je všelijak znečištěno I('jich svatokupectvím, nepořádným životem, nedostatkem řá~u: 

IlIj dnomyslností, vzájemnou neláskou, nekázní ve ;ysl~hovam válostmi, zanedbáváním osobní pastýřské péče, nestalosti v pro11'.('llstvích, spěchem do manželství i nesmířlivostí vůči Bratřím, 

II nichž se v tom ve všem jeví pravý opak, jak s nemalým sebe\('c1omím předložil kterýsi bratrský autor ve spisku ,Rozdíl mezi I II ~žími pod obojí způsobou a mezi Bratřími'. Spisek sám byl Il,q sán před r. 1585, koloval však i později a není divu, že dráždil I odpovědi i kněze Samo Virgu [1600], ač kalvinismem Bratřím 'llízkého. 
295