shapeType75fBehindDocument1pWrapPolygonVertices8;22;(21496,0);(3059,0);(3059,5153);(2679,5153);(2679,6849);(1919,6849);(1919,8172);(2299,8172);(2299,8801);(2679,8801);(2679,11063);(1919,11063);(1919,12697);(1139,12697);(1139,17788);(0,17788);(0,18355);(759,18355);(759,18859);(1919,18859);(1919,21498);(21496,21498)posrelh0posrelv0pib
Bible Kralická 

posloužil zejména vědecký, rovněž čerstvý překlad heidelb 1"11 od Immanuela TremeIIia a Františka Junia z let 1575-157 Ale Bratří měli na mysli také starší text český a bez potřeby I neměnili, takže v některých částech podali vlastně velkorYlI1 revisi staršího českého textu. Svou hlavní předlohu [Tremclli sledovali při vlastních dalších vydáních v jejích pozdějších, zdl konalených edicích. Odtud tedy, a nikoli snad z jakési vrtkavo jest vyložit příčinu zrněn v jejich překladu. Práce kralický, theologů nebyla tedy tak samostatná, jak se starší literární Vl'd domnívala. Chválu jejich originálnosti, jako již při překlad Blahoslavově, je třeba omezit. Úvody k jednotlivým dílům a klll hám i poznámky, které doplňují a vysvětlují překlad jazykov exegeticky a homileticky, jsou z veliké části zpracovány na Zi kladě bohoslovecké literatury zahraniční, zvláště kalvínsk V týchž letech, kdy se bratrští Starší báli přihlásit výslovlI k reformovaným církvím, činí to - jistě s jejich souhlasem kraličtí překladatelé a komentátoři tiše, ale pro znalce zřeteJlI I když tedy Bratří pracovali s pomůckami v ruce,je třeba ozna, i jejich překlad za vědecké dílo vysoké úrovně. K tornu zajiSl znalost a užití současné odborné literatury náleželo. Zárovcň , Jednota touto prací definitivně přiznává k Písmům svarym Novéha i Starého Zákona, kdežto prve doznívala ještě prvotní nedůvl-r. starých Bratří k starozákonním knihám, jako by se Novému Z{I konu protivily. Ostatně již v letech 1550-1557 sepsal ,jednilll perem' [což zajisté znamená, že souvislou prací] konkordanci Ila celou bibli českou nejstarší tehdejší bratrský kněz Tomáš, r. 1557 v Račicích zemřelý [Kniha úmrtí 240 n.]. Tato zpráva svčel,' 
o praktickém zájmu o Starý Zákon již v té době, a to nikoli snad jen v mladším pokolení. Apokryfy odlišili Bratří zřetelně od knih kanonických. Byly ovšem i v Jednotě až po Komenského oblíbcn 
a hojně citovány. . 

Kralický překlad nabyl velikého významu tím, že byl brz přijat i v církvi luterské, zejména na Slovensku, kde byla čeština od husitských časů spisovnou řečí, Slovákům zcela srozmnitelnou. ,:1 sem zatlačil českou bibli vydávanou v Praze Jiřím MelantrichclIl z Aventina a jeho nástupcem Danielem Adamem z Veleslavína 
284 

B,'atrské spisy 

I' III. oslatně, přední český tiska~: ~~kladate~,své ~oby, byl potají 1'llt'mJednoty. Jako vzor ryzl cestmy, vytnbene p? v~oru,BlaI" "Ivově, stala se Bratrská bible na řadu pokolem zakomkem 1'1,1 vného jazyka a jedním z nejdůležitějších zdrojů jeho obro: 

III počátkem 19. století. Prvním cílem bratrsk~:h prekladatel~ I, III ovšem tlumočit církvi jasně a věrně hlas Bozlho slova. Česky I' k vyspěl a zkrásněl v jejich ústech jako nástroj Slova, nad 
	l/d(- lidské slovo vzácnějšího. 	, . 
Bez poznámek a v jediném svazku vyšla Bratrska bIble 

" 1'1 ve v 19. století Kralickou biblí nazvaná - r. : 5?6 za ~ozoru I .'Ircjce, Nový Zákon téhož roku a pak v nove uprave s poli lUlkami péčí B. Zachariáše Aristona r. 1601. Naposledy b~la ,1,1 bible v Kralicích vytištěna v jednom svazku 1613. Kalvm- 
	I sklon jeví se ve všech těchto vydáních. 	. , 	", 
Zbývá probádat, jak se kalvínská orienta~e .~ev~ v JI,~ych 
I" tl rských publikacích té doby, v kancionálech, JeJlc~z dalsl vylilii vycházela často v nákladné úpravě, jakože pečlIvou g:~ficI lili úpravou vynikají kralické tisky napoř~d, a ': v~ostl~~ch; II ~l('[an vydal kázání na církevní rok ,Vyklad reCI Bozlch 
r.J V základě J'sou to snad kázání B. Lukáše Pražského. 

	I I ) • 	• 	Vl 
IlIs;illa' třebíčského duchovního správce Jana ~aplty vys: 
l' 86. Netištěna zůstala velmi rozsáhlá, jen zčástl zachovana 
	) 	o P' V h 	'Vd'" d 
1I.II'monia svatá ze všech čtyř evanjelistu ane s romaz ena o 
" lIacova žáka Bartoloměje Němčanského po r. 1590. 

III. KO LEM r. 1580 bylo zřejmé, že kalvinistic~á orientace v Jed~ ll, Ilřevládá. Při úzkém styku s refor~ovan~Ill1 v P~lsku nem II II že také tam pronikal kalvínský vlIv meZI bratrske kazatele. 1.t1;lpolský superintendent Pavel Gilowski vydal r. :579 V ka;eIII mus a postilu s obsahem tak výrazně refor~?van~m, ze ,um I, II pohnuti k protestu zejména luteráni, vytýkaJlce GI10wskemu ""I1~Cní Sandoměřského konsensu. Mezi Bratřími došly v~ak : II 1.1 spisy obliby, stejně jako bY,la do ~ešti~y přeložena o ~:co I II í postila kalvinisty Řehoře Zarnowleckeho. Ale n~ Bratr~ch 1,\ 10, aby trvali při svém prostředkujícím směru me~l luteran~ , 1 t filrmovanými, jestliže neměla být porušena rovnovaha, nutna 
285 
7