shapeType75fBehindDocument1pWrapPolygonVertices8;22;(19840,0);(0,0);(0,2435);(2756,2435);(2756,3986);(5225,3986);(5225,9677);(6603,9677);(6603,13002);(5225,13002);(5225,14995);(6331,14995);(6331,21499);(19294,21499);(19294,8200);(20673,8200);(20673,6572);(21491,6572);(21491,5244);(20385,5244);(20385,3767);(19840,3767)posrelh0posrelv0pib
Jiří Strejc 

boleslavském bratrském domě byl vyslán na studia do Králov!' a pak do Tiibink na universitu v době styků s Vergeriem. Zd . patrně osvojil známost spisů J. Calvina a jiných švýcarský!' bo~oslovců. R. I567 se stal knězem v Hranicích, později půsohil v Zidlochovicích. Znalost němčiny uplatnil jako skladatel dll chovnÍch písní - tu je znám pode jménem Georg Vetter 
a vzdělání v latině užil jako překladatel. V Jednotě dával někd příčinu ke kázeňskému zakročení, když vybočil z bratrského řádu svým svévolným jednáním, jako při svém sňatku. Byl jedell z prvních bratrských kněží na Moravě, kteří se rozhodli pro ženitbu. Předvídaje odklad, k němuž by jej patrně Starší naporninali, oženil se bez jejich předchozího souhlasu. Po úspěšl1 účasti na sněmovním jednání r. I575 byl r. I577 zvolen do Úzk' rady. Prostřednictvím Riidingerovým se seznámil s německou parafrází Žalmů od Abrahama Lobwassera na francouzské melodie a pořídil podobný převod Žalmů do češtiny [I587]. Místy St' opíralo německý vzor, vcelku však si počínal samostatně. Žalmy byly do té doby v bratrském kancionále zastoupeny jen menším počtem volných parafrází. Strejcův žaltář byl přijat od Starších s jistými rozpaky jako nadměrné rozmnožení písňového pokladli a vycházel zprvu jako samostatná kniha k užití mimo sborov(' bohoslužby. Častěji byl tištěn v jiných tiskárnách než v bratrské. Již to však svědčí o jeho velké oblibě také mimo Jednotu _ předčil podobné pokusy o zčeštění Žalmů - a jeho žaltář se od r. I6I5 stal součástí bratrského kancionálu. Obsahem i francouzskými melodiemi sblížil Bratry s církví západní reformace zvláště výrazně. Z latiny přeložil B. Strejc r. I595 základní dílo Calvinovo ,Instituci náboženství křesťanského' podle jejího konečného textu. Kniha vyšla teprve v letech I6I2- I6I4 péčí jiného bratrského kalvinisty, kněze B. Jana Opsimatesa, a to ještě - při nedůvěře veřejnosti ke Calvinovi - bez autorova jména jako ,Knihy čtyry skladu velikého moudrosti nebeské'. Sv( bohoslovecké vzdělání uplatnil B. Strejc také mezi Blahoslavo- 
vými pokračovateli v překladu Písma do češtiny. 	. 

Vliv humanismu a theologického vzdělání, získaného V(' Vitemberku i ve školách nebo spisech kalvínských, spojil se s lás282 

Kralický překlad Písma 

"ll a úctou k Písmu, jímž se vyznačovala česká reformace od 1I.\('ho počátku, ve vrcholném literárním a bohosloveckém díle, III s' Jednota bratrská vykázala prací žáků Blahoslavových: 
IIIII/m překladu celého Písma svatého. Po Blahoslavovi zbývalo přel, II 'larý Zákon a Apokryfy. Překlad připravoval již B. Ondřej 

,,1,111, ,muž velice pobožný, v theologii od mladosti pracovitý', 1I1.t1los1avův nástupce v úřadě seniora v Ivančicích a písaře JedI ,I \. Zemřel však - přes časté nemoci - ncnadále, sotva 49letý, I 1 I I i('hotovém díle. Po něm bylo řízení práce v rukou jeho pO,kra~o~ 
tl. k v obojím úřadě, B. Jana Eneáše [z. I594]. Hlavm praCl 1'lI1,li však duchovní správce v Kralicích B. Izaiáš Cibulka I I r.82] užívaje po jazykové stránce pomoci Slezana Mikuláše 11)(:I~la ; Kaménku a B. Lukáše Helice, původem poznaňského ,,1.\ kněze Jednoty. R. I579 vyšel první díl, obsahující knihy IlIj';íšovy, Přestávka ve vydávání n~stala, po vy~iště~í třetí~o 
IIIII I I582] smrtí B. Cibulky aJana z Zerotma, naJehoz podpore I lI('hraně velmi záleželo. Také Esrom Riidinger, na překladu "Illornou radou účastněný, třeba ovšem česky neuměl, byl tehdy 1111:\11 císařským zatykačem. R. I587 bylo vydávání obnoveno I I, m čtvrtým [Proroci] a r. I588 překlad dokončen vydání~ 

I'0kryf. Překladatelské a vykladačské práce, vložené do přehoJII I II poznámek kolem textu, účastnili se ještě další bratrští kněží, 

,l. inou vzdělaní na zahraničních fakultách, zvláště ještě ve IIl'mberce: Jiří Strejc, Jan Efraim, Pavel Jessen, Jan Kapita. t lIí pravděpodobné, že by B. Strejc překládal Žalmy. Ve svém , IllOvání se s biblickým překladem často rozchází. Spolu s Bla- 
11"'lavovým Novým Zákonem, jenž vyšel [s datem I593] r. I594 III.do pozměněn, zato však s bohatým novým poznámkovým '''provodem, vydali Bratří celou českou bi?li v šesti díle~h I' .79- I 594] ve své tiskárně, kterou přenesh r. I578 z IvanClc 
III vNšího bezpečí na panství svého předního člena Jana z Žero1111.\ do Kralic u Náměště nad Oslavou. 
Překlad byl pořízen s přihlížením k jazykům originálu na tl ladě nových biblických edic, zejména t. zv. Antverpské poIq.\oly, vydané katolickými učenci právě v letech I569- I572, I I\así lejské bible [I 545]. Opírá se však i o latinské překlady. Tu 283