shapeType75fBehindDocument1pWrapPolygonVertices8;14;(21494,0);(0,0);(0,1466);(5860,1466);(5860,5333);(6689,5333);(6689,9973);(6413,9973);(6413,11520);(6689,11520);(6689,14307);(8376,14307);(8376,21497);(21494,21497)posrelh0posrelv0pib
Bratří a kalvinisté 

veckého vývoje v luterství, jímž je zahájeno poreformační obdoh t. z:. protestantské orthodoxie, neznamenal vítězství extrémní( flaCl~vců -, Flaciu~ s.ám zemřel r. 1575 isolován - přece VŠ" byl JIm zamltnut filiplsmus a ovšem kalvínství. 

.. Bratří, velmi těžce nesli vítězství směru rozhodně luterského, ~lh po des.ltky let v naději, že se evropský protestantismus přel' J:n n:~ozeJ~e. Tu mohli mít místo ve společenství evangelických cuk;'l Jako Jedna z nich, se svou blízkostí k nim i se svou odli. nosti, ať šlo o luterství či o kalvinismus. Nyní se oba hlavní smčl' rozešly tak nesmiřitelně, že se zejména luterským ztratilo pochll pení pr~ ~po!:č~ou půdu obou protestantských vyznání, jako I> se lut::sti l~s~li od kalvinistů vÍCe než od římských katolík,"!. I Bratn muslh dříve nebo později volit ktery'm směrem se d ., 
.v A ' aJ!. 
, lZ v ugs~urs~á konfe:.sí ~ .r:formatae ecclesiae jsou roztrže~y, 
~ nekterym vzdy se pnhlasltl musíme. Neutrales in dissidiis pes· Slme tractantur [Neutrálové dopadají v rozepřích nejhůře]', uva· žoval B. Eneáš r. 1577. 

v . Bratř! ~e vlastně y~ přihlásili. Povíme hned, jak mnoho mell ,s~?lecneho s. kalvllllsmem, kdežto na straně vysloveně luterske JIm bylo zejména učení o ubikvitě od počátku cizí. Dalš! oS,ob~ styky s kalv~nisty. usnadnili Bratřím filipisté. K nim přw' n~lezelvDr Crato,J,enžJe uvedl již r. 1573 v písemný styk s hlavlll,m me~tem fal~k:ho kurfiřta Heidelberkem jako se střediskem ~:m:;keho k~l~lllsm~. Z Polska tam docházeli bratrští studenti jlZ dnve. SteJne k heldelberským profesorům i k Bezovi do Žene;r připravoval bratrským studentům cestu filipista francouz~keh~ rodu Hubert Languet, jenž stál ve službách saského kurfiřta pko Jeho vy:la~~c u císařského dvora. Tam nyní posílali Bratří sv lij dor~st,.kdyz s: Jlm.uzav,řel Vitemberk, obsazený po r. 1574 vyslovenY~lll luter~ny:. 1. Kralovec, stejně orientovaný na závěr bojll o ?sland~a, 1 Tubmky. V Heidelberku vládla také lepší káz tl nez ve Vltemberku. Když se nástupce Fridricha III. Ludvík [157.6--: 1583J .o~rátil k luterství, zřídil jeho bratr falckrabí Jan Kazl.rru.r,. kalvlmsta, náhradní akademii v Neustadtu a. d. Harclt [CaslrrunanumJ: Na ,t~chto západoněmeckých školách a ve Švýcarech studovali nym 1 synové bratrských pánů. 
276 
Studenti na reformovaných školách 

Šlechta česká a moravská pokládala v této době za součást (I(-Iání svých synů dlouhé, i několikaleté cesty do ciziny v do1'1I1vodu vychovatelů, zpravidla bohoslovců. Tito. po:há~el~ I Itudších rodin šlechtických nebo měšťanských a zJednavah Sl I II možnost zahraničního studia. Ale i mladí páni studovali na IUlltosloveckých fakultách a byli zaujati pro soudobé otázky bohoIII ccké stejně jako pro aktuální otázky politické, konfesijním ""diskem tehdy tak výrazně určované nebo s nimi aspoň spojo- 
111(_. Nestačilo jim již Německo a odedávna lákající Italie. Zal' (lNi vedle Švýcarska i do Francie, Nizozemí a Anglie. Tak rozII ovali svůj rozhled i Bratří a obraceli se vždy vÍCe ke středisk~~ IlIlltosloveckého a církevního života západní reformace. V BaSIleJI 

III' po r. 1553 vedl církev a universitu Simeon Sulzer směrem hlinským, reformovanému směru ji však vrátil jeho žák ]o.hann {rlÁob Grynaeus [1540- 1617 J, jenž působil řadu let také v HeldelI" I ku. Vedle něho utvrdil Basilej v příklonu ke kalvinismu klasik Illormované dogmatiky Amandus Polanus Z Polansdorfu [1561 až III, oJ rodem luterský Opavan. V mladšÍCh letech byl jako 
rh;vatel ve službách rodiny žerotínské a zůstával v živém 
I ku s Jednotou na Moravě i v Čechách. Naproti tomu Štrashlll"k v němž se r. 1540 B. Červenka po prvé setkal s Bucerem I s Calvinem, byl tou dobou již cele luterský. Ženeva byla však I po smrti Calvinově [t 1564J osobou jeho nástupce Theodora ,It y [1519-1605J, stratega reformace, předním místem, odkud I šířil vliv kalvínské reformace a dávány směrnice pro její po111\> v celé řadě evropských zemí - v obranném boji s římsk~m 
I ,1\olictvími v soutěži s církvemi luterskými. Ženevská akademIe, 111"f,OU k proslulosti přivedená, poutala i bratrské studenty ~ hojn~ ll,lvštěvě. Beza pak stejně jako Polanus a Grynaeus pestovah 11' obní styk s nimi a s jejich vychovateli a pokračovali v něm I dOll korespondencí, která k nim jejich bývalé žáky poutala často 
I"} clý život. 
Sympatie Bratří ke kalvinismu měly hluboce vnitřní důvody. 

I (:alvinovi, jako někdy husitům, táborům a po nich Bratřím, II~ I východiskem reformace úsilí, aby v církvi vládlo evangelium I,d o slovo svaté, milostivé vůle Boží, která zve zároveň k spasení 
277 
J