shapeType75fBehindDocument1pWrapPolygonVertices8;8;(21488,0);(0,0);(0,4497);(7073,4497);(7073,7102);(7881,7102);(7881,21496);(21488,21496)posrelh0posrelv0pib
Ráz polské větve Jednoty 

prostředí národního, sociálního a hospodářského nutně působila, že polská Jednota brzy nabývala v některém ohledu ()dchylného rázu. Při stálém spojení s Jednotou v Čechách a ni Moravě stávala se dcera mimoděk i učitelkou matky, a zpětn' vlivy a příklady z Polska domů přinášené vysvětlí nejednu změnu v orientaci a nejednu událost v domácí Jednotě. Pověděli jsme již, že polské sbory tvořila od počátku především šlechta a bohatší měšťanstvo, takže měly nutně jiný ráz sociálním postavením svých údů. Šlechta brzy nabyla většího vlivu na vedeni drkve, než dopouštěli Bratří v Čechách. Ale i tak lze říci, :lc' polští bratrští páni respektovali ve vedení církve kněžské Starší více nežli reformovaní své duchovní seniory. To tím spíše, žC' ,duchovní vedení církve měla i pro Polsko Úzká rada jako ústřední mgán eelé Jednoty, a její středisko zůstávalo mimo Polsko. Pocl vlivem polského příkladu poroste však, jak uvidíme, význam šlechty i v životě Jednoty českomoravské. Vlivem reformovaného bohosloví a církevní praxe se polská Jednota přiblížila Starému Zákonu a učila se rozumět jeho obsahu a jeho návodu pro řízení křesťanského lidu. Polská bratrská šlechta se pilně účastnila politického života, což bylo nejen privilegiem, ale i odpovědnou a někdy nákladnou povinností. Bývala zde příkladem zájmu pro obecné dobré i neúplatnosti. Bratrští kazatelé ji hleděli uchránit přepychu a touhy po zevním lesku, který polskému prostředí škodil tak zhoubně. 

A opět stavovský ráz bratrského duchovenstva se na polské půdě brzy měnil. Přes prvotní rozpaky začali užívat z vůle svých patronů výnosu nadání církevních a desátků, které prve připadaly katolickým kněžím. Nebylo vždy k jejich duchovnímu prospěchu, když místo vlastní rukodělné práce, v české J ednotč stále aspoň zčásti zachovávané, nebo místo dobrovolných příspěvků údů sboru přijímali důchod z práce poddaných, i když na druhé straně získávali více času ku práci duchovenské a literárnÍ. Také ženitba kněží zobecněla mezi Bratry v Polsku dříve než v mateřské Jednotě, rovněž příkladem druhých evangeli kých církví, což mělo své důsledky pro život v bratrských domech, ustavených původně v předpokladu, že tu bude soustředěn ducho- 
260 
J. Roky ta u cara Ivana IV. 

I IIský dorost kolem svobodného kněze, nezaujatého vlastní lIldinou. Na české půdě se tato změna dostaví také, ač později. 
Jednota se posílila ve svém zásadním ekumenismu, k,dyž byla Polsku okolnostmi stále vedena ke styku s příbuznýrm evangeIII kými církvemi. Zejména s církví reformovanou se Bratří 
I II ali v přímém styku teprve zde. Třeba se vzájemný vztah III obešel bez poruch a napětí, vnitřní blízkost musila vyniknout. I l.l okolnost, že Jednota nebyla v polském protestantismu slož11111 početně tak malou jako ve vlasti, vedla Bratry k stálému p"hledu za hranice vlastních sborů a nutila je k zvýšené odpa- 
I (Inosti za protestantismus jako za širší celek. Chtíc nechtíc učila I Polsku Jednota akcím širšího církevněpolitického dosahu, II k k tomu bude musit dojít i v Čechách. Zjednala si mezinárodní 1.11. svou polskou větví, sobě na prospěch. Upoutala větší měrou III J. dotud pozornost zahraničních církví na své poselství a na 
(- řády. Uvědomí si časem i souvislost s církví polskou na záIl.ldč starších styků křesťanské církve české a polské a dostane se I do styku s pravoslavím. . .. 
V roce Sandoměřské dohody podnikli Bratří pokus o mlSU 
Polska do moskevské Rusi. Polský král vypravil veliké poselstvo 

I ('aru Ivanovi IV. Hroznému, aby po dlouholetém válčení It'dnalo mír. Poselstvo vedl inowrodawský vévoda Jan KrotowI I, Bratr, v jeho doprovodu měl přední místo Rafael LeszczyÍl~ I, rovněž úd Jednoty. Jejich duchovním průvodcem byl B. ~an I oky ta, tou dobou již konsenior, scestovalý a znalý něko~lka 1,1/. ků. Netajil se úmyslem zaujmout pro reformační evangelium 
IIného cara, jehož zájem o bohoslovecké otázky byl znám. ( ) tatně i oba bratrští páni měli týž záměr s pozadí,m politickým. I lotowski stál po smrti Zikmunda II., s níž už tehdy bylo nutno potítat, v čele těch, kdo pracovali pro zvolení Ivanovo na polský II II ll. Car přijal Roky tu ve veřejném slyšení a položil mu řadu 1I1:IZ 'k, na něž B. Roky ta odpověděl ústním výkladem a pak I I .Irově žádosti i písemně. Radost z takového zájmu panovníkova II la však předčasná. Car užil příležitosti, aby ukázal své boho- 
lovecké vzdělání, a odpověděl Rokytovi naprosto odmítavě, lIdwlře výrazy odporu proti západnímu a luterskému kacířství. 261