B. Jan Blahoslav grafií a život . 'h 
	, 	" 	v' 01.:nsnyc charakteristik bratrských kněží K 'h 
	UmrtI , pnpravII Blahoslav ' ' , 	" 	m II 
	'lk 	Ž 	sVymI zaznamy a upra 'I 		' v, 
	I Ova ivota Jana A 	' 	Vl prvm cas 
ugusty. 
Ve shromažďování pramenů T B v, v 
v táborském biskupu Mikuláši z Pelh~~ I r~tn v predchůdce již latinskou ,Kroniku kněží táb k' h' VO~~,jenz tak sepsal SVOll niku Aktů J d v v ors yc. SIroce založeném pod- 
	e noty, V nemz Blahoslav p J 	Č 	' 
	val, aby J'eho dalšI' ved ' d d 	o anu ernem pokračo- 
	em o evz al svý ;>' 'k o 	, 
	přece vidět vliv soudobc'h h 	' 	m za um, smlme však 
	, 	o umanzsmu. V pro 	h 	' 
keho kulturního hnut' bIgramu to oto veli- 
a studia literárních p~mlteOk ~:dlek ~ěhstov~ní klasických jazyků 
	nms yc a recky' ch t k' 	d' 
pramenů, na jejichž základě b I n v , v.. a e stu mm 
dějiny vydávané reform v , .Y Yh °lve psany deJmy. I CÍrkevní 
acmmI t eo ogy byly tak založeny, 
	PO TOLIKA zmínkách o 	,. B 
abychom se u něho zastavilfrvaClnv . Jdana'hBllahoslava je třeba, 
	. d' 	, 	. 	em osa a Jedn t 
Je ne strance vrcholu, takže může b' t "o a po ne- 
	a pak teprve s J A Kom k ' 	V Y srovnavan s B. Lukášem 
	'. 	ens ym 	e 'd bv b 
	druhy protichůdcem nem' v " 	s;,e o e yl nad jiné své 
		ene vyrazneho a tak 	I'" 
		. Augusty. Od něho se lišil 'iž s' o 	zce a Jmeho 

jíchž tradiCÍch, zvláště v roJině :~ v1?uvvo~em z J :dnoty, v jesamého dětství. OJ'eho vy' h v vktCl?e pestovanych, rostl od 
	. 	c ove a o s ol ach kt ,. 	v I 
I za hranicemi, byla již řeč [1 8] P .'., erymI p:ose doma 

kde ještě poznal Luthera a kd ; I' o s,tudllch ve Vltemberku, několika letech služby vP et"y ~poutan Melanchthonem, a po pobyl ještě krátce [1 ] ros ~Jove. a potom v Mladé Boleslavi 
	ti k' 	F 	. 	549 v KralovcI a v Basileji kde stál v I 
	s arny robemovy česky' h 	. 	Z. 	' 	v ce e 
	. 	umamsta Ikmund H b' Jl' 
	elemus] Těžká n 	v . ru y z e em 
brzy domÓ a b d'lemock' patrne plIcní, vrátila odtud Blahoslava 
	rz I a pa po cel' d IV' v· 	. 
opět CÍrkvi v Boleslavi r 1553 t r ~,~ ZIVOt Jeho síly. Sloužil 
zem. O jeho místě v'U-· ké sd~ se Ja nem ~ téhož roku i kně- 
	z ra e od r 1557 	"v 
[210]. Od té doby patřil . h v.' Jsme se JIZ zmínili 
Moravě. a Je o cmnost především Jednotě na 
v 	Blahoslav si patrně již v Gůldberku o" 	, . 
cem humanistům zvla'vtv 'I v I 	svoJIl a oblIbII, na 
	s e za eze O' vy'b 	I . 
latina stala se mu řečí tak bl' k 	. 	,ornou atznu. Klasická 
	220 	IZ ou a ve svem bohatství tak milou, 
	
Jeho humanismus a Augusta 

J' uO ní chutě přechází i uprostřed českých vět, aby řeč zabarvil I II přesniI vhodným výrazem či frází. Ale i český ja<;yk miloval I pčstoval s celou horlivostí po příkladu těch humanistů, kteří \Oll lásku ke klasickému slovu přenášeli na svůj rodný jazyk, aby II i vytříbili co nejkrásněji, jednak z lásky k němu, jednak aby se· 
1.t1 nástrojem vzdělanosti lidu, z něhož vyrostli a jehož duchovIllmu povznesení chtěli sloužit. Hojné užití mateřského jazyka I" j bohoslužbách podněcovalo tento směr zejména u humanistů plotestantských. Blahoslav psal latinská pojednání jen ve styku I zahraničím. Jeho literární činnost platila především čtenářům 
domácím, na prvním místě bratrským. Ať již psal tím či oním j,lzykem, jest jeho řeč plynná, vtipná, ušlechtilá, strhující tam, I clr vyjadřuje horlivost jeho nitra a zápal pro věc. Blahoslav planul zejména touhou, aby v Jednotě bylo s prostou vírou 
Krista a s nejhlubší zbožností určující ráz života spojeno wjvyšší vzdělání, které doba může poskytnout. To je další humanistický rys jeho osobnosti. Vyjadřuje program humanismu křesťanIUIIO i neustálý úkol křesťana, jenž svůj rozum a své schopnosti pí'ijal vědomě od Boha se závazkem, aby všech těchto darů užil I poznání Božích věcí a k Boží službě. Bratr Blahoslav převzal II'l1tO program, jak jej pojala a jak se s jeho problémy vyrovná\ ,da světová reformace. Byl to nový důsledek orientace Bratří 

Illčrem k evangelickému zahraničí, na jehož životě a otázkách ( h(Ni brát činný podíl. 

Právě zde však stál Blahoslav na opačném stanovisku než lllgusta. Augusta se ovšem za styků s Lutherem široce otevřel větové reformaci, četl také latinsky - ve vězení měl k ruce I.llinskou bibli, takže jeho pozdější spisy jsou podle Blahoslavova (,udu plny latinismů - ale školského vzdělání mnoho neužil I zakládal si na svém řemesle. Jako by mu náleželo k obnovené {'rnostiodkazu B. Lukáše, jenž vskutku nepokládal vzdělání 
klasicích za nutné pro kněze, aby se stavěl proti snaze ivančic- 
(,ho seniora po vytříbeném slově, proti jeho uměleckému vkusu ,\ proti vyššímu školení kněžského dorostu. Mnozí kněží s Auguslou v obhajobě bratrské ,sprostnosti' souhlasili. ,Filipikou proti Hlisomusům' [nepřátelům jemnějšího vzdělání] nazvali literární 
221 
B
B
[
G